Førstehjelp

Tekst: Linn Merethe Olsen media type="youtube" key="iz1EMZgEQUE?fs=1" height="390" width="480" align="center"

Førstehjelp defineres som den første hjelpen som alle kan bidra med når det plutselig oppstår en sykdom eller det skjer en skade. Når det gjelder førstehjelp har de fleste mulighet til å bidra med noe. Enten det er å sette i gang medisinsk behandling, kontakte medisinsk nødtelefon (1-1-3) eller å hjelpe til med å håndtere omgivelsene.Mange tenker nok innerst inne at det ville være bra å kunne førstehjelp, men mange skyver tanken vekk da de tenker at slike ting skjer så sjelden og at det alltid vil være noen andre til stede som kan hjelpe. Det med å kunne yte førstehjelp har også noe med vår sosiale innstilling og gjøre. Ved å tilegne oss kunnskap som gjør oss i stand til å redde liv, viser vi ansvar og at vi bryr oss om andre.
 * Førstehjelp kan redde liv **



** Når du ringer 1-1-3 **
AMK (Akuttmedisinsk kommunikasjonssentral) er betjent av sykepleiere og ambulansepersonell og er knyttet til et sykehus. Sentralen kan gi deg gode råd om hva du bør foreta deg i en nødssituasjon, også når du ikke trenger ambulanse eller annen hjelp. Sentralen vil også varsle de andre nødetatene hvis det er behov for det.

Ved alvorlige hendelser vil sentralen be deg holde forbindelsen og gi deg råd helt til profesjonelt personell har ankommet. Mens du snakker med en operatør vil samtalen bli avlyttet av en kollega slik at hjelp blir dirigert dit du er. Når du bruker fasttelefon, vil adressen du ringer fra, bli markert på et elektronisk kart. Bruker du mobiltelefon, finnes det muligheter for en grov sporing. Men det er viktig at du klarer å formidle flere detaljer om hvor du eller pasienten befinner seg. Oppgi hvilken by eller kommune du ringer fra. Når du ringer sentralen, skal du oppgi

Navn og telefonnummer Hva slags problem som har oppstått – eventuelle funn hos pasienten Din adresse og en god beskrivelse – hvilken kommune, farge på hus, hustype, inngang, etasje, om noen tar imot osv. Hvilke muligheter du har til å hjelpe (om du kan førstehjelp) Ellers skal du la sentralen styre samtalen og svare på de spørsmålene de stiller til deg.

**Når situasjoner oppstår**
De første minuttene etter en ulykke eller akutt sykdom er ofte avgjørende for om personen vil overleve, og hvor alvorlige følger ulykken eller sykdommen får. Om vi kan hjelpe til slik at skader og sykdommer som allerede er oppstått, ikke blir verre, og at personen blir holdt i live til hjelpen kommer, øker sannsynligheten for at den behandlingen personen videre får hos lege eller sykehus lykkes.

Å sørge for fri luftvei og at pasienten puster, er prioritert foran alt annet. Den informasjonen du som førstehjelper trenger for å forstå hva du skal gjøre i en ulykkesituasjon, får du både gjennom din egenobservasjon og gjennom det pasienten klarer å formidle. Derfor er det viktig at du vet hva du skal se etter, og at du er lydhør ovenfor hva pasienten gir uttrykk for. Funnene og observasjonene du gjør. Er viktig informasjon som du skal bringe videre når du ringer medisinsk nødtelefon 1-1-3.

**Hva skal du se etter**
> ** Fri luftvei ** For å finne ut om den skadde personen puster skal man løfte hans eller hennes hode i en normal stilling. Enten om han eller hun sitter eller ligger. Løft så underkjeven frem til et underbitt. Legg ditt øre og kinn ned mot personens munn og nese. Se ned mot bryst og mageregion for å se etter pustebevegelser. Bruk inntil 10 sekunder på å lytte etter pust.
 * Puster pasienten?
 * Hvordan puster pasienten?Hvordan er hudfargen – normal eller unormal?
 * Hvordan er hudtempraturen?
 * Er pasienten bevisstløs?
 * Har pasienten synlige skader?
 * Er det andre ting som kan gi deg en idè om hva som feiler pasienten?

Dersom det ikke kommer noen pustelyd, kan du bøye hodet til pasienten lett bakover for å åpne luftveiene ytterligere. Sørg for å sjekke om noe hindrer personen til å motta oksygen. For eksempel tungen, blod, oppkast, annen væske eller fremmedlegeme.

Ta et tak bak eller under kjevevinklene på begge sider og løft fram kjeven. Støtt tommelfingrene dine mot kinnbenet til personen. Lytt etter pust.Når du får pust, legg så personen i stabilt sideleie om andre større skader ikke forhindrer dette.

1. Legg personen på ryggen 2. Sitt på huk ved personens høyre side 3. Legg personens venstre arm på brystet hans og legg hans høyre ut til siden ved siden av deg. Prøv å danne en vinkel i personens høyre albueledd på 90 grader. 4. Trekk personens venstre ben opp slik at han har en bra bøy i kneleddet. 5. Ta tak i personens venstre skulder og bøyde lår/kne og rull han over på siden mot deg. 6. Juster personens armer og ben slik at han ligger mest mulig stabilt 7. Pass på at personen ikke havner på magen 8. Trekk hodet lett bakover slik at pasienten sikres åpne luftveier 9. Legg personens venstre hand under hodet, da støtter du opp hodet bedre. 10. Personen skal nå ligge stabilt på siden

Sideleie skal brukes hos personer som er bevisstløse, men som puster greit. Dette er en trygg stilling for slike personer. Man ligger da avslappet og stødig, og luftveiene holdes åpne.Det er viktig å huske på at selv om personen pustet fint når man la han/henne i sideleie, kan dette endre seg fort. Derfor skal du ikke forlate en slik person, bli værende og overvåk personen. Begynner personen å våkne, skal du prøve å berolige han/henne.

** HLR (Hjerte-lunge redning) ** Hvis du er i tvil om den bevisstløse puster normalt**,** må du straks starte HLR og om mulig få tak i hjertestarter. Bruk ikke mer enn 10 sekunder på å bestemme deg for om du skal starte HLR. Hvis du ikke allerede har ringt nødtelefon 1-1-3 eller fått noen andre til å gjøre det, må du gjøre det før du starter HLR, både fordi det er viktig å få hjelp fram så fort som mulig, og fordi du kan få veiledning.





Akutt forbrenning oppstår når huden kommer i nærheten av ild eller en svært varm gjenstand, eller hvis den utsettes for svært varmt vann eller damp. Resultatet avhenger av hvor sterk og langvarig varmepåvirkning har vært, og hvor raskt vi får avkjølt huden. I tilfeller oppstår det liten eller ingen skade i huden. Når det er store hudområder som er forbrent, kan rask avkjøling være avgjørende for å redde liv.
 * FORBRENNING **

Det er tre typer forbrenning førstegrads, andregrads og tredjegrads forbrenning.

1. grads forbrenning: De øverste lagene av huden er skadd. Huden er rød, tørr og smertefull som ved solforbrenning.

2. grads forbrenning: Huden er rød eller blek, er fuktig og har blemmer. Svært smertefullt.

3. grads forbrenning: Her er alle lag av huden skadd, og skaden kan også gå ned til bein. Huden er livløs, hvit, pergamentaktig., læraktig eller brun og fortykket. Tørr overflate. Mindre smertefullt enn 2. grads forbrenning.



Hvis hår eller klær brenner: Legg pasienten ned og rull vedkommende rundt. Det beste er å rulle personen inn i et teppe eller liknende eller å helle vann over vedkommende.

Ved mindre brannskader: Mindre brannskader må behandles raskest mulig for å hundre at varmen trenger dypere ned i vevet. Først kaldt vann, fra spring, dusj, bekk eller liknende, 1-2 minutter på den forbrente kroppsdelen. Det forhindrer skaden i å trenge dypere ned i huden. Så lunkent vann 10-30 minutter. Det virker smertelindrende. Klær som har brent seg fast, skal ikke fjernes. Om det til tross for nedkjølingen utvikler seg sår eller blemmer, skal du legge på en ren bandasje som festes løst med ytre bandasje. Klipp ikke hull på blemmene. Utvikler det seg sår eller blemmer, skal du kontakte lege.

Større forbrenninger: Om det er et stort område som er forbrent, for eksempel en arm, et bein, hele brystpartiet, magen eller ryggen, skal du begynne nedkjølingen umiddelbart, men etter annen livreddende førstehjelp dersom det er andre skader som er umiddelbart livstruende. Brannskader er ikke dødelige før etter timer eller dager. Sett pasienten i dusjen med lunkent vann i 15-20 minutter. Varer avkjølingen lenger, kan pasienten bli nedkjølt. Du kan også bruke fuktig laken/tepper eller liknende til selve nedkjølingen. Ring medisinsk nødtelefon 1-1-3. Pasienten må til sykehus med ambulanse. Legg fuktige, kalde håndklær eller liknende på de forbrente områdene for fortsatt nedkjøling og smertestillende effekt.



Et eksempel på hvor det er viktig å kunne vite noe om forbrenninger kan vi ta PLUMBO-saken, hvor en mann fikk PLUMBO helt i buksa av en kompis på fest. Hadde ikke ei jente kommet og satt han i dusjen kunne utslaget blitt enda verre: [|PLUMBO I BUKSA PÅ FEST]

For ytterligere informasjon anbefales disse sidene: NORSK LUFTAMBULANSE FØRSTEHJELP.INFO NASJONAL DIGITAL LÆRINGSARENE (FILMER)

Vil du teste om du har de kunnskapene som trengs, gå inn på denne siden og ta testen! FØRSTEHJELP QUIZ

Tenk om du havner i en situasjon hvor liv står i fare? Tenk om det ikke var mye som skulle til? Tenk om du hadde kunnskapen? Tenk om du kunne forhindre død? Lær deg førstehjelp i dag,din kunnskap, uansett hvor lite, redder mange liv!